Lakossági tájékoztató a kutak bejelentéséről
MIÉRT KELL EGYÁLTALÁN BEJELENTENI A KUTAKAT?
Magyarország ivóvízellátása 95%-ban felszín alatti vízkészleteinkből történik. A vízkészletünk véges. Csak olyan mértékben szabad igénybe venni, hogy a vízkivétel és a vízutánpótlódás egyensúlya károsodás nélkül megmaradjon.
Ezt ma Magyarországon jelentősen veszélyezteti az engedély nélkül létesített és üzemeltetett kutak nagy száma. Egyes becslések szerint a kutak 80-90%-át építik vagy építették meg a szükséges engedélyek és nyilvántartásba vétel nélkül, vagy nem megfelelő módon.
Ezért született meg a kutak bejelentésének kötelezettségéről szóló törvény.
MINDEN KUTAT BE KELL JELENTENI ÉS ENGEDÉLYEZTETNI KELL?
Igen, minden hivatalosan meg nem szüntetett kutat be kell jelenteni. Azt is, amit nem használ a tulajdonos és lefedte, és az 1992. február 15-e előtt készült kutakat, azaz száz évvel ezelőtt ásott vagy fúrt kutakat is.
KINEK ÉS HOL KELL BEJELENTENEM A KUTAM?
A település jegyzőjénél a Polgármesteri Hivatalban (mint helyileg illetékes vízügyi hatóságnál) kell azt a kutat (vagy kutakat) bejelenteni, amely(ek)
1. magánszemély a tulajdonosa (magánszemély területén áll);
2. a telken vagy már van épület, vagy már bejelentették az építési szándékot a hatóságnak;
3. a kút csak talajvizet vagy parti szűrésű vízkészletet használ. Erről leginkább a kút mélysége árulkodik: ha 20 méternél nem mélyebb, akkor feltehetőleg csak talajvizet gyűjt a kút;
4. csak családi célt szolgál, (locsolás vagy ívóvíz);
5. kevesebb, mint évi 500 m3 vízkivétel (pl: kerti fúrt kút). Az 500 m3 /év mennyiség napi bontásban átlagosan 1,37 m3 /nap vízkivétel jelent. Ebbe a nyári hónapok alatti locsolás általában belefér.
A katasztrófavédelemnél (mint területileg illetékes vízügyi hatóságnál) kell bejelenteni azt a kutat (vagy kutakat) amelynek
1. tulajdonosa nem magánszemély;
2. magánszemélyé a kút, de használatából a tulajdonosnak bevétele van, pl: fóliasátras-, őstermelői tevékenység;
3. magánszemélyé a kút, de az évi vízkivétel több mint 500 m3.
4. vízbázisvédelmi területen áll.
MEDDIG KELL BEJELENTENEM A KUTAMAT?
2023. december 31-ig bírságmentes a bejelentés.
MI TÖRTÉNIK, HA NEM JELENTEM BE A KUTAM?
2024. január 1-től a be nem jelentett kutak után vízgazdálkodási bírságot szabhat ki a hatóság. Ennek összege magánszemély esetében akár 300.000 Ft, egyéb esetekben 1.000.000 Ft is lehet.
Ezért kérjük, hogy a Polgármesteri Hivatalban, ügyfélfogadási időben minden devecseri kúttal rendelkező lakos mielőbb tegye meg a bejelentést!
MILYEN FORMANYOMTATVÁNYT KELL KITÖLTSEK, HA ELÉG A JEGYZŐNÉL BEJELENTEM A KUTAM?
Ásott kút esetén:
1. 1965. július 1-ig bárki, szabadon és engedély nélkül ásathatott kutat a saját telkén, ezért az 1965 előtt ásott kutakra üzemeltetési engedélyt kell kérni.
2. 1965 és 1992. február 15. között a kút ásásához vízjogi létesítési engedélyt kellett (volna). kérni, ezért az ekkor ásott kutakra fennmaradási engedélyt ad a jegyző.
3. 1992. február 15. után ásott kutakra fennmaradási engedélyt kell kérni.
Fúrt kút esetén:
1. a 1992. február 15. előtt fúrt kutakra üzemeltetési engedélyt kell kérni.
2. a 1992. február 15. után fúrt kutakra fennmaradási engedélyt kell kérni.
NEM SZERETNÉM TOVÁBB HASZNÁLNI A KUTAM, SŐT, MÁR BE IS TEMETTÜK, DE NINCS HIVATALOS PAPÍROM RÓLA. MOST MIT KELL TEGYEK?
Ilyen esetben megszüntetési engedélyt kell kérni.
A fenti tájékoztató az 1995. évi LVII. törvény 29. § (7) alapján készült, mely szerint mentesül a vízgazdálkodási bírság megfizetése alól az a létesítő vagy üzemeltető, aki az egyes törvényeknek a polgárok biztonságát erősítő módosításáról szóló 2020. évi XXXI. törvény hatálybalépését megelőzően engedély nélkül vagy engedélytől eltérően létesített vagy üzemeltet felszín alatti vízkivételt biztosító vízilétesítményt, ha a vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárást 2023. december 31-ig kérelmezi.
Csatolmány | Méret |
---|---|
![]() | 69.04 KB |
![]() | 34.9 KB |
![]() | 132.06 KB |